Velmi žádaná káčata
| 6. 4. 2020Polák madagaskarský (Aythya innotata) byl na Madagaskaru ještě před 100 lety docela běžný. Žil hlavně ve velká kolonii na jezeře Alaotra, ale i na dalších vodních plochách. Během třicátých let minulého století však z volné přírody vymizel. Jediný pár byl zahlédnut r. 1970 a jednoho samce našli rybáři ve svých sítích r. 1991 (Vesmír 85, 151, 2006/3). Trochu to vypadá, jako by zmínka ve Vesmíru přiměla poláky „povstat z popela“.
Ještě téhož roku (2006) byl ohlášen nový nález na vulkanických jezerech daleko na severu Madagaskaru, v místech, kde by poláky nikdo z ornitologů nejspíš nehledal. Malá populace asi 25 jedinců žila na dvou jezerech v oblasti známé jako Bemanevika. Na jednom z nich několik párů i hnízdilo. Bližší průzkum však ukázal, že tamní podmínky jsou pro rozmnožování poláků krajně nepříznivé a naděje na výraznější pomnožení tudíž mizivé. Úspěšnost zahnízdění v sezóně 2007–2008 byla kolem 76 % a kachňata se vylíhla z 89 % vajec. To jsou čísla celkem obvyklá i u jiných druhů poláků (r. Aythya). Kritická však byla jen 4% úspěšnost při vyvádění mláďat, která umírala hlavně mezi 14 a 21 dnem života – zřejmě hlady.
Z minulosti nevíme o životě fotsy maso – jak říkají polákovi Malgaši – téměř nic. Podle současných pozorování se zřejmě živí vodním hmyzem, který sbírá v bahně pod vodou. Nejvíc mu chutnají larvy jepic. V jezeře Matsaborimena, na němž jsou jeho hnízdiště, je však hmyzí fauny poskromnu a dno je většinou pro potápějící se kachny příliš hluboko. Tak proč žije polák právě tady? Odjinud ho vytlačili lidé. Jezero Matsaborimena a jeho okolí jsou dodnes relativně málo narušené – les není vykácen a bujné příbřežní porosty skýtají dostatek úkrytů. Na základě těchto údajů Durrellova nadace na záchranu divoké přírody a další organizace zahájily r. 2009 umělý odchov poláků madagaskarských v nedalekém městě Antsohihy. V prosinci 2018 projekt vyvrcholil vypuštěním 21 poláků zpět do přírody, konkrétně na jezero Sofia, které leží asi 50 km jižně od Bemaneviky. K překvapení všech zúčastněných se hned o rok později na hladině Sofie objevila kachňátka.
Polák madagaskarský rozhodně vyhráno nemá – v Bemanevice nyní žije asi 50 jedinců, na jezeře Sofia zbylo z 21 dospělých jen devět (plus zmíněný „dorost“) a v zajetí v chovné stanici je 94 ptáků. Přesto vypadá osud opeřence, který byl ještě před pár lety považován za vyhubeného, o něco růžověji.
Bamford A. J. et al.: Bird Conservation International, 2015, DOI: 10.1017/s0959270914000033
Ke stažení
článek ve formátu pdf [423,39 kB]
O autorovi
Pavel Hošek
![Hošek Pavel](/thumb/images/autori/h/s_ph_02.jpg?w=150&h=150&ip=5)